Ajankohtaista Vanhan kirjasuomen sanakirjassa
Opetuksia 1700-luvun satukirjasta
Kuuntele elämänviisautta suden suusta!
Huhtikuun 2022 alussa vietetään jälleen lukuviikkoa, valtakunnallista lukutaidon teemaviikkoa. Vanhan kirjasuomen sanakirjan toimitus osallistuu teemaviikkoon videoblogilla, jolla esittelemme jo 1700-luvulla julkaistun mutta yhä ajankohtaisen satukirjan ja luemme siitä otteita.
Klassisia faabeleita
Lukuviikon tämänvuotiseen teemaan ”Lukemalla parempi maailma” sopii erinomaisesti satukokoelma, jonka Rantsilan kappalainen Christfrid Ganander julkaisi vuonna 1784. Kirja sisältää kaikkiaan 151 satua, joista osa on kalevalamittaisessa runomuodossa.
Ganander on suomentanut kokoelmaan klassisia faabeleita eli vertauskuvallisia eläinsatuja, jotka yleensä pannaan 500-luvulla ennen ajanlaskumme alkua eläneen Aisopoksen nimiin. Joitakin näistä saduista oli jo aiemmin julkaissut suomeksi runomuodossa Henrik Achrenius vuonna 1777.
![Susi hangella. Kuva: Suomen Metsästysmuseo. CC BY-NC-ND 4.0.](files/10209/535/Susi_hangella_Suomen_Metsastysmuseo.jpg)
Ajattomia käännössatuja 1700-luvulta
Videolla luemme otteita satukokoelman alkusanoista sekä kaksi kokonaista satua, joissa molemmissa seikkailee susi. Alkusanoissaan Christfrid Ganander kuvailee satujen tehoa: Ne ovat viisaiden vertauksia, joissa ”kielettömätkin” eli eläimet ”tulewat opettajixi ja totuutta puhumaan”. Siinä missä tosielämässä on toisinaan vaikea puhua suoraan, ollaanpa ystäviä tai vihollisia, sadussa yksi eläin voi lausua toiselle totuuden sanoja ja kuvailla samalla ”sen oikian kaxi jalkasen suden, eli jalopeuran” niin elävästi, että tämä tunnistaa sadusta itsensä. Mutta satu on satu – ei siitä sovi pahastua!
Samatkin sadut voivat puhutella eri aikojen ihmisiä eri tavoin ja herättää erilaisia tulkintoja. Esimerkiksi sadun ”Yxi wanha Akka ja Susi” opetuksen Ganander kiteyttää seuraaviin sanoihin:
Enemmän pelko kuin rakkaus tekee hywiä ihmisiä, nijnkuin hywiä lapsiakin; ja kuin manauxet ja hywät neuwot ei waikuta mitään, täyty peljätyxen waatia meitä welwollisuudestamma waarin ottamahan.
Sama satu on julkaistu espanjaksi ainakin Sebastian Reyn faabelikokoelmassa vuonna 1613. Espanjannoksen opetus kuuluu seuraavasti: ”La muger es mudable como el viento: de sus palabras no hagas fundamento.” Nainen on häilyväinen kuin tuuli, joten hänen sanoistaan ei parane perustaa.
Gananderin ja Reyn muotoilemat opetukset asettavat sadun hyvin erilaisiin kehyksiin. – Kun kuuntelet satua, ehkä löydät sille jälleen uuden tulkinnan!
Kuunnellessasi ääneenlukua voit samalla seurata tekstiä ruudulta. Vieraimpien sanojen kohdalle olemme lisänneet pienet selitykset.
Tutustu Gananderiin
- Christfrid Ganander: Uudempia Uloswalituita Satuja (Kaino, tekstiversio, 1784)
- Christfrid Ganander: Uudempia Uloswalituita Satuja (Kansalliskirjasto, alkuperäisteoksen pdf-versio, 1784)
- Jouko Vahtola: Ganander, Christfried (1741‒1790) (Kansallisbiografia, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2004)
- Aristoteleen kantapää: Christfried Ganander – ensimmäinen suomalainen sanakirjailija (Yle Areena audio, 17.2.2015)
- Elina Heikkilä: Avoin kirje Christfrid Gananderille (Satunnaisesti kirjoittava kotuslainen -blogi, 18.2.2015)
Lisää ääneenlukua ja tietoa lukuviikosta
Teksti: Elina Heikkilä