Kapulat kielestä -blogia kirjoittavat Kotuksen virkakielen asiantuntijat. Aiheet kumpuavat julkishallinnon kielenkäytöstä, teksteistä, viestinnästä ja tekstien tuottamisen prosesseista. Nostamme esiin hyviä esimerkkejä kielen ja tekstien selkeyttämisestä ja esitämme ratkaisuja hankaliin tapauksiin. Esittelemme myös hyvän virkakielen koulutuksia, seminaareja ja konferensseja. Blogipalstan kommenttikentässä voitte jakaa meille ajatuksianne ja kokemuksianne.
Kotuksen virkakielisivuja selkeytetään
Kotimaisten kielten keskuksen verkkosivuja uudistettiin kesäkuussa, ja virkakielen sivut kokivat samalla pienen muodonmuutoksen. Sivuja on kuitenkin tarkoitus uudistaa perusteellisemmin, ja pian tulee mylläyksen aika.
Kotus.fi-sivuston virkakielisivuille suunnitellaan uusi rakenne, ja samalla verkko-opiskelumateriaalille mietitään luonteva ja helposti löydettävä paikka. Samalla päivitetään olemassa olevaa sisältöä ja kirjoitetaan uutta. Erityisesti panostetaan selkeän sivurakenteen lisäksi virkakielen ohjeisiin, jotka kootaan yhteen ja ryhmitellään aihepiireittäin. Verkkosivujen uudistustyötä vetää virkakielen verkkosivujen sisältövastaava Liisa Raevaara.
Virkakielisivut remontissa
Uudistuksen suunnittelua vauhditettiin syyskuun alussa kahden suunnittelupäivän aikana. Lähtökohtana oli toive siitä, että sivujen nykyiset sisällöt saataisiin jäsenneltyä selkeästi. ”Toivomme, että sivuilta löytyisi helposti sellaisia tietoja ja työkaluja, jotka parhaiten auttaisivat sekä kirjoittajia että viranomaisviestinnän kehittäjiä heidän työssään”, Liisa kertoo.
Virkakielen ohjeista ja muista virkakielisisällöistä onkin toivottavasti hyötyä moniin eri tarpeisiin: ”Viranomaiset joutuvat työssään kirjoittamaan hyvin monenlaisia tekstejä. Lisäksi teksteihin ja viestintään vaikuttavat paitsi kirjoittajien tiedot ja taidot myös tekstien tekemisen olosuhteet ja rutiinit. Siksi haluamme tarjota tietoa ja ohjeita sekä erilaisissa työtehtävissä toimiville kirjoittajille että myös niille, joiden vastuulla on esimerkiksi työn organisointi, tekstien teon käytänteet tai tietojärjestelmien kehittäminen.”
Ikkuna virkakielityöhön
Ohjeiden ja opiskelumateriaalien lisäksi verkkosivut tarjoavat tietoa siitä monipuolisesta virkakielityöstä, jota tehdään Kotimaisten kielten keskuksessa ja myös eri virastoissa, ministeriöissä, kunnissa ja järjestöissä. Sivujen tarkoitus on tukea yhteistyötä ja verkostoitumista sekä tehdä näkyväksi erilaisia hankkeita, ideoita ja käytänteitä, joilla hyvää virkakieltä on edistetty.
Liisa kertoo Kotuksen virkakielityöstä: ”Tavoitteenamme on edistää sellaista viranomaisten kielenkäyttöä, joka on kaikille ymmärrettävää ja joka tukee tasa-arvoa ja osallisuutta. Kirjoitamme uutisia ja kolumneja virkakielestä, käymme puhumassa eri tilaisuuksissa ja osallistumme hallintoa ja julkisia palveluja kehittäviin työryhmiin. Osa meistä kouluttaa, ja yhteistyökumppaniemme kanssa järjestämme tapahtumia, esimerkiksi nyt lokakuussa Selkeän kielen päivän tilaisuuden Kuntaliiton ja Selkokeskuksen kanssa.”
Kolme kinkkistä kysymystä Liisalle
Hanketöiden lisäksi tässä blogissa halutaan esitellä ihmisiä työskentelyn takana. Liisa on päätynyt Kotukseen yliopistomaailmasta: ”Työskentelin aiemmin Helsingin yliopistossa ja sitten Kotimaisten kielten keskuksessa suullisen vuorovaikutuksen tutkijana. Siinäkin työssä tavoitteena oli löytää konkreettisia keinoja, joilla parantaa julkisten palvelujen kielenkäyttöä, esimerkiksi lääkärin ja potilaan vuorovaikutusta ja Kelan puhelinpalvelua. Tässä työssä voin hyödyntää kokemustani aiemmista töistä, mutta toisaalta koko ajan on myös uutta opittavaa.”
Liisa pääsi myös vastaamaan kolmeen kinkkiseen kysymykseen.
1. Kerro jokin mieleenpainuva muisto työuraltasi.
”Tärkeimmät muistot liittyvät tutkimusaineistojen keräämiseen, kun on oltu videoimassa esimerkiksi asiointeja Kelan toimistoissa ja kioskeilla tai kokkikerhoa nuorisotalolla. Niistä on vaikea valita. Ehkä yksi ylävitonen nuorisotalolla tai aamukahvit pienessä Kelan toimistossa Pohjois-Karjalassa. Ja aina vähän hämmentynytkin ilo siitä, miten myönteisesti ihmiset suhtautuivat, kun pyysimme heiltä lupaa videointeihin.”
2. Kuka fiktiivinen hahmo olisit ja miksi?
”Varmaankin Tuu-tikin, Vilijonkan ja pikku Myyn yhdistelmä. Miksi nyt ihmiset ovat mitä ovat. Fiktiivisissä hahmoissa on se hauska piirre, että ne voi jokainen nähdä omasta näkökulmastaan, mutta niitä ei voi kuitenkaan omistaa.”
3. Jos et olisi virkakielen asiantuntija, mitä tekisit?
”Oikeassa elämässä olisin luultavasti vuorovaikutustutkija. Mutta jos voisin vain valita ilman mitään realiteetteja, olisin hevoskuiskaaja.”
VILMA VARTIAINEN, teksti ja kuvat
Palaa otsikoihin | 0 puheenvuoroa | Keskustele